Jan Jensen, Stine Schmidt og Lone Smith Opstrup giver deres bud på, hvorfor de tror, at lærerne er blevet mere tilfredse med arbejdslivet.Villads Kirk Thomsen
Lærere føler større tillid: ”Det er dejligt at kunne rette ryggen og sige, jeg snyder ikke nogen”
Tre lærere i Glostrup kunne godt bruge mere tid til forberedelse, men friheden til at undervise, som man finder bedst for eleverne, er vokset med årene. Det samme er tilliden mellem lærere og ledelse.
Er du blevet mere tilfreds med dit arbejde gennem årene?
Annonce:
”Tjaaa”, lyder det umiddelbart fra Lone Smith Opstrup, Jan
Jensen og Stine Schmidt.
De har det tilfælles, at de er erfarne lærere fra
Vestervangskolen i Glostrup, og de har sagt ja til at give deres bud på, hvad
der siden 2015 er sket i skolen, som gør, at lærerne er blevet mere tilfredse
med arbejdslivet.
Undersøgelsen viser også, at medlemmerne i større grad oplever at have mulighed for at levere god undervisning, og at færre føler sig
stresset.
Annonce:
Men undersøgelsen siger intet om, hvorfor det forholder sig
sådan. Derfor tog redaktionen på besøg på Vestervangskolen i Glostrup for at finde
nogle lærere, der ville sætte lidt flere ord på, hvilke forandringer
lærerlivet har budt på siden 2013, hvor tilfredsheden på flere parametre var på
det højeste niveau for derefter at styrtdykke i 2015 efter lockout og
folkeskolereform.
Har vænnet sig til mindre forberedelsestid
Tre lærere stillede op til at give deres bud på, hvad der
har forandret sig med årene.
”Det
er jo ingen tvivl om, at det er blevet mere presset. Vi har flere lektioner. Vi
har mindre tid til rettearbejde og forberedelse. Men man vænner sig til at være
i det, og man får erfaring med årene. Man lader sig ikke stresse så meget”,
siger Jan Jensen.
Stine Schmidt, som er specialklasselærer på Vestervangskolen,
har valgt at gå ned i tid og få mindre i løn for at skabe luft i
arbejdslivet.
”Jeg bruger ofte en stor del af min selvbetalte fridag på at
forberede mig for at undgå at blive for presset de øvrige dage. Jeg ville da
hellere bruge min fridag på at slappe af”, siger Stine Schmidt.
Mindre styring giver frihed
I Glostrup har man eksperimenteret med at lægge alle
kommunens skoler sammen under én leder og gennem årene har der været mange
skoleledere for det samlede skolevæsen.
Annonce:
"Man vænner sig til at være i det, og man får erfaring med årene", siger Jan Jensen om begrænsede forberedelsestid.Villads Kirk Thomsen
Nu er skolerne blevet selvstændige igen,
og hver skole har hver en skoleleder. Det er klart en forbedring, mener de tre
lærere.
”Strukturen gjorde, at vi ikke kendte personen, og han
kendte ikke os. Nu er det en tidligere kollega, der er blevet skoleleder. Der
er respekt for det, man går og laver, og lederen har efterhånden også indsigt i
det, man laver”, siger Stine Schmidt.
De tre lærere er enige om, at skolereform, målstyring og arbejdstidsregler i perioden har lagt stramme bånd om lærernes arbejdsglæde.
Men undervejs har de tre lærere valgt ikke altid at
følge de retningslinjer, der kom oppefra.
Annonce:
”Jeg har været lærer siden 1985. Jeg synes, det er blevet
bedre. Det handler også om erfaring. Jeg skelner mellem skidt og snot. Der er
kommet meget ovenfra, men når man når et vist erfaringsniveau, så tør man godt
gøre det, som er bedst for den elevgruppe, vi har”, siger Lone Smith Opstrup.
Stine Schmidt (tv) og Lone Smith Opstrup (th) har begge stor erfaring, og er derfor blandt dem, der kan berette om, hvilke forandringer der er sket over årene.Villads Kirk Thomsen
”Men vi er stadig
presset på tid i forhold til forberedelse. Det hjælper, at jeg har fået
erfaring. Men skal man lave noget helt ud af det ordinary, så har man ikke
altid tid til det”, siger Jan Jensen.
Før følte lærerne, at de ind i mellem ”skulle glide under
radaren”, fordi de ikke altid havde tid til at sætte sig ind i de krav, som
væltede ned over dem.
”Det er dejligt at kunne rette ryggen og sige: Jeg snyder
ikke nogen. Det er da mærkeligt at gå på arbejde og lade som om, at man gør noget, man ikke gør. Det er da ikke fedt”, siger Stine Schmidt.
”Det betyder
meget, at man har droslet ned for den målstyrede undervisning. Det gør, at vi
får friheden tilbage til at tilrettelægge vores egen undervisning. Før kunne
man stresse helt vildt over at læse målsætninger, man ikke forstod. Det var
akademisk og virkelighedsfjernt”, uddyber hun.
Arbejdstidsaftale gør lille forskel
Den arbejdstidsaftale, som kommunernes og lærernes
organisationer blev enige om i 2020, tænker de ikke over i deres hverdag – og
så alligevel.
Lone Smith Opstrup oplever, at der er kommet mere
samarbejde mellem fagforeningen og kommunen, og der er også elementer fra
aftalen, som hun mærker i sin hverdag.
”Når vi har samtaler, kan man se på opgaveoversigten og
gøre opmærksom på, at det ikke holder vand, og så sker der faktisk noget”,
siger hun.
Skoleplanen er en samlet plan for, hvordan skoleåret kommer til at se ud for lærere og børnehaveklasseledere. Udkast til planen præsenteres og drøftes på et personalemøde, og derefter færdiggøres den.
Men Stine Schmidt er ikke helt så begejstret.
”Opgaveoversigten er ikke et nyt værktøj. Faktisk er
oversigten blevet udhulet, fordi antallet af timer til en række opgaver er
skjult for os”, siger hun.
Til gengæld oplever hun, der er sket en god udvikling i forhold til fordelingen
af opgaverne blandt lærerne.
”I forhold til for ti år siden er der færre kødben.
Der var nogle gode arbejdsopgaver, som nogle sad på og som ikke blev
diskuteret. Det er fordelt mere ud nu. Det er blevet mere rimeligt”, siger Stine Schmidt, inden hun indskyder, at det måske også kan skyldes, at hun selv har fået ’kødbenene’ og derfor
ikke ser det mere.
”Men det tror jeg ikke. Jeg tror, at arbejdsopgaverne er mere
ligeligt fordelt blandt os i dag”.
Skoleleder på Vestervangskolen Sandra Karmann fortæller, at interessen for skoleplanen er hos blandet lærerne.Villads Kirk Thomsen
Leder: Vi har genindført fagfaglige møder
Skoleleder på
skolen Sandra Karmann fortæller, at nogle lærere er meget
interesserede i skoleplanen, mens andre nok finder den noget teknisk.
Men drøftelse
af skoleplanen har ført til ændringer i skolens samarbejdsstruktur.
”En gang havde vi fagfaglige og årgangsmøder, så skiftede vi til kun at have årgangsmøder, men på et skoleplansmøde var der nogle, der savnede de
fagfaglige møder. Så nu er de kommet tilbage”, siger Sandra Karmann.
Men A20 er ikke det, der gør den største forskel på
arbejdsglæden, mener lærerne.
”Det handler meget om, hvilken børnegruppe man har, og
hvilket team man er i”, siger Lone Smith Opstrup.
Lærerne peger på, at de især finder stor glæde i at se eleverne rykke sig fagligt.
”Det ville være godt, hvis man kunne tilpasse
forventningerne, så de svarer til eleverne. For vi rykker dem, selv om man
måske ikke kan se det på de lister, hvor man sammenligner skoler”, siger Jan Jensen.