”Dårlig” og
”uærlig” politik. Det var nogle af de ord, som De Radikales
undervisningsordfører, Lotte Rod, brugte om den skoleaftale, som folkeskoleforligskredsen
indgik i midten af marts.
Alligevel
skrev De Radikale under på dele af den, ”for den var blevet værre, hvis vi var
gået”, som Lotte Rod dengang sagde til Ritzau.
Hun lægger
da heller ikke skjul på, at hun er træt af politiske aftaler på skoleområdet,
der bliver dårlige, fordi de ikke må koste penge. Selv har De Radikale i
forbindelse med partiets sommergruppemøde netop tegnet konturerne til et
udspil, hvor ”underskud vendes til overskud” i folkeskolen. I alt er partiet
parat til at afsætte 15 milliarder kroner årligt til børn og familiers hverdag,
herunder en del af dem til folkeskolen.
”I
folkeskoleaftalen fra marts mangler der en milliard kroner, fordi politikere af
et godt hjerte vil alle mulige ting, men ikke sætter pengene af til det. Og så
bliver det igen en besparelse på det grundlæggende i skolen, nemlig at lærerne
har tid til eleverne og tid til at lave god undervisning”, siger Lotte Rod.
Ifølge Lotte
Rod har politikere gennem årene lavet i hvert fald to fejl, hvad angår
folkeskolen. Dels har man trukket alt for meget ned over skolerne; lange
skoledage, nationale tests, fælles mål og en udpræget brug af onlineportaler.
”Dels har
man igen og igen lavet besparelser. Vi vil gerne det modsatte. Børnegruppen har
gennem årene ændret sig, og hvis inklusionen skal lykkes, skal skolen bygges på
en stærk almenpædagogik”, siger hun.
”Det kræver,
at lærerne har tid til at forberede sig og har mulighed for at lave varieret
undervisning. Det kræver også, at der er langt flere timer og frikvarterer med
en ekstra lærer eller pædagog, så man ikke som i dag kan være tvunget til at
skulle vælge mellem, om man skal begynde sin undervisning eller løse en
konflikt opstået i frikvarteret”, uddyber Lotte Rod.
De ekstra
penge, I vil afsætte til folkeskolen, skal derfor primært gå til flere voksne i
skolen?
”Det
konkrete udspil kommer vi med i løbet af den næste måned. Men som radikal
ligger det dybt i mig, at politikere ikke skal finde på alle mulige puljer, når
det, der i virkeligheden er brug for, er flere lærere, som har tid til at lave
god undervisning”.
Lotte Rod
Født 1985 i Aarhus.
Medlem af Folketinget for De Radikale siden 2011.
Børne- og undervisningsordfører siden 2011.
Uddannet cand.scient.pol fra Københavns Universitet 2012.
Du sagde
i forbindelsen med folkeskoleaftalen i marts, at du har meget svært ved at
finde på noget positivt at sige om den. Hvad ville I gerne have haft med, som I
ikke kunne få igennem?
”Først og
fremmest ville vi gerne have sat de penge af, det koster at lave god
almenundervisning. Derudover ville vi gerne have givet skolerne reel frihed.
Det er lykkes at gøre skoledagen kortere, men noget af det, der binder skolen
allermest, er dels eksamenerne og dels, at man har taget retten til at indkøbe
materialer fra lærerne, som i stedet har fået trukket en onlineportal ned over
hovedet oppefra.”
Du ville
gerne have haft mindre skærm og færre eksamener?
”Ja, mindre
skærm og i stedet mere undervisning, der kan mærkes, hvor eleverne får lov til
at glemme sig selv og blive opslugt sammen med læreren. Der går aftalen slet
ikke langt nok. Der gøres ikke noget ved portalundervisningen, og der gøres meget
lidt ved eksamenerne”.
Antallet
af prøver bliver i aftalen reduceret fra otte til seks. Hvad er for dig at
se problemet med eksamen?
”Der er for
mange elever, der fra de begynder i 7. klasse, mest af alt skal lære ting,
fordi det skal bruges til eksamen, så de kan komme videre i
uddannelsessystemet. Jeg så gerne en helt anden udskolingsform, hvor man i
stedet får lov til at være nysgerrig og fordybe sig. Hvor man kan få lov til at
beskæftige sig med noget, fordi det er spændende, ikke fordi det skal bruges
til eksamen”.
Er det
ikke meget smart at have en objektiv målestok i form af en eksamen og en
karakter for at kunne vurdere, hvordan en elev har klaret sig igennem et
skoleforløb?
”Jo, det er
det, især hvis vi får en ny karakterskala. Men det er politisk valg, hvornår
man skal sortere elever. Et af mine forbilleder, den radikale
undervisningsminister Jørgen Jørgensen, sagde, at skolen skal stå i sin egen
ret, den skal ikke være forstue til videre uddannelse. Det er den blevet. Vi
ser som parti meget hellere, at eleverne får lov til at fordybe sig, og at
lærerne får lov til at brænde for deres fag. Det er kun, fordi vi i 10-20 år
har været så fokuseret på eksamen, at vi næsten ikke kan forestille os, at det
kunne være helt anderledes”.
Men på en
eller anden måde skal der vel foregå en sortering i, hvem der skal hvad efter
folkeskolen?
”Det kunne
lige så godt være, at der er mere vejledning i udskolingen, og at man i øvrigt
havde en ungdomsuddannelse, hvor alle går ind ad den samme dør, hvorefter de vælger forskellige retninger. For selvfølgelig er der forskel på, hvilket
niveau man skal kunne matematik på, alt efter hvad man går videre med. I dag
undervurderer vi vejledningen og de unges egen stillingtagen og har i stedet en
idé om, at det er os på Christiansborg som er bedst til at styre de unge i en
retning.”